Szanyi Tibor európai baloldali reneszánszban bízik, Kósa Ádám szerint a Fidesz hatékonyan képviselte a magyar érdekeket Európában, leginkább pedig a szociális kérdések körül alakult ki vita a pártok EP-s képviselőjelöltjeinek részvételével a Magyar Szakszervezeti Szövetség (MaSZSZ) által szervezett EU-s fórumon a Városligetben. A Jobbikot szándékosan nem hívták meg a szervezők.
Kósa Ádám, a Fidesz EP-képviselője, a brüsszeli parlament első és eddigi egyetlen siket tagja fontos feladatnak nevezte Magyarország nemzeti érdekeinek védelmét az EP-ben, amit az Európai Néppárt erős delegációjaként akarnak képviselni. Tolmáccsal arról beszélt, hogy szerinte a pártjuk listája erőteljes üzenettel bír, a határon túliak képviselete is megjelenik benne. Nem személyekben, hanem feladatokban gondolkoznak, mondta a listának most a 11. helyén szereplő EP-képviselő.
A kezdetben 60-70 fős, de folyamatosan fogyatkozó közönségben nem kaptak nagy tapsot Kósa felszólalásai, az egyik esetben pedig többen fütyültek is, miután arról beszélt, hogy hány millió eurót fordítottak a fiatalok foglalkoztatására és visszafizették az IMF-kölcsönt az elmúlt ciklusban. „Vissza, de milyen áron?" – kiabált be egy középkorú férfi. Kósa a gyerekszegénység kérdéskörénél azt is fejtegette, hogy a szociálpolitika nem EU-s hatáskör, aminek van előnye és hátránya is. Az előny az, hogy egységes európai megközelítési mód hiányában rugalmasabb lehet a nemzeti szociálpolitika.
Szanyi Tibor, az MSZP listavezetője azt mondta, senki nem akarja ezt a kérdéskört az EU nyakába varrni, de attól függetlenül lehet ez egy közös, európai feladat. Szanyi elismerte Kósa Ádám munkáját, de szerinte olyan, mintha egy másik bolygón élne. Szerinte sokat tett Brüsszelben, de közben végignézte, ahogy Magyarországon a földbe döngölik a fogyatékkal élők jogait.
Szanyi arról beszélt, hogy az EP-ben senkinek sincs kétharmada, most az a tét, hogy a bukott konzervatív kurzus helyett relatív többsége lesz-e az európai baloldalnak. „Az MSZP egy nagy baloldali reneszánsz részese akar lenni" – mondta, és hozzátette, hogy az ő egy-két mandátumukon is múlhat az európai baloldal győzelme, és így a további megszorítások elkerülése Európában. Szanyi úgy vélte, hogy nem lesz olyan olvasztótégely az EU, mint az USA, tudni kell, hol van terepe a közös politikának, és hol nincs – ez utóbbira például a kultúrát említette.
Meszerics Tamás, az LMP listavezetője szerint csak félig valósult meg az egységes európai munkaerőpiac: a munkerő szabad áramlása működik, de a munkajog egységesítésére is szükség lenne az EU-ban, amihez egy európai munkatörvénykönyvét is felállítanának. Szerinte az is cél, hogy minél több EP-s frakcióban legyen magyar képviselő.
Az Együtt-PM-et képviselő Krasztev Péter arról beszélt, hogy nem konfrontálódni akarnak az EU-val, hanem jobbá tenni a magyar munkavállalók helyzetét. Krasztev szerint az a kérdés, hogy „egyáltalán Európában képzelhetjük-e el magunkat, milyen számba vesznek minket", miután ellenségnek állította be a Fidesz Európát, ami más szempontból éppen mi magunk vagyunk.
Niedermüller Péter, a Demokratikus Koalíció alelnöke a 16 pontjukból szemezgetve azt mondta, EU-s korrupcióellenes ügyészség felállítására lenne szükség, és meg kell erősíteni a szakszervezeti és munkavállalói jogokat, valamint egy európai gyermekélelmezési programot is végre kellene hajtani.