Mióta a TV2 átstrukturálta esti hírműsorát, rendszeresen vereséget mér az RTL Klub Híradójára. Kis győzelem ez a nézettségi versenyben örökké második csatornának, mivel úgy tűnik, hogy az RTL Klub nem veszi fel a kesztyűt. A kérdés csak az, hogy nem fizetnek-e túl nagy árat érte.
Azután, hogy Bárdos András és Máté Krisztina elment a TV2 hírműsorától, jelentősen átalakult a Tények. György Bence, a csatornához akkor kinevezett új hírfőszerkesztő hosszú ideig tartó kutatás után teljesen újrapozicionálta a műsort.
Az alapos nézettségelemzés után tavaly júniusban elindult új Tények szakított a megszokott műsorszerkesztési elvekkel. Nem a nap legfontosabb belpolitikai, külpolitikai vagy gazdasági híreivel kezdődik, hanem a legérdekesebb eseménnyel, ami általában bűncselekmény. Ezt a rendet csak ritkán szakítják meg: az egyiptomi forradalom idején például saját tudósítójuk volt a helyszínen, és napokig Egyiptom volt a vezető hír. De ugyanakkor például a harmincöt halálos áldozatot követelő moszkvai robbantás csak az adás 30. percében hangzott el.
Ahogy György Bence egy hasonlattal érzékeltette, a Tények már nem az alig hetvenezer példányban fogyó Népszabadság, hanem a kétszázezer embert érdeklő Blikk címoldalához akar hasonlítani. György úgy véli, hogy ha az embereket a bűncselekmények jobban érdeklik, mint az, hogy mi hangzott el a kormányülésen, akkor ezt az igényt ki kell szolgálni.
„Ez persze nem jelenti azt, hogy a kormányülésről, a fontos döntésekről hallgatunk, csak azt, hogy azok a műsor második felében hangzanak el.” György Bence szerint ez egyébként nem rossz taktika, elemzéseik azt mutatják, hogy adás közben folyamatosan emelkedik a nézettségük, volt nap, amikor a Tényeket a végére háromszázezerrel többen néztek, mint a kezdetén.
De nem ez volt az egyetlen változás a hírműsorban. Ősz óta megnőtt a műsoridő is, van, hogy 35 percesre is elnyúlik a Tények, miközben az egyes hírekre jutó idő csökkent. Jóval több lett a belföldi híradás is a külpolitikai hírek kárára, és személyesebb hangvételűek is lettek a hírek, mivel riportereik szinte minden témát a helyszíneken dolgoznak fel.
A változásokra ráharapott a közönség is, a Tények tavaly júliusra piacvezető lett, és azóta rendszeresen megveri a teljes lakosság körében az RTL Klub Híradóját. A reklámozóknak legfontosabb 18–49 éves korosztályban már nem ilyen egyértelmű a siker, a vezetést júliusban átvették, aztán a Való Világ beindulása miatt decemberben elvesztették a harcot, januárban újra nyerni tudtak, de februárban és március első hetében kissé megint elmaradtak.
A Tények átalakításának sikere nézettségi szempontból nem kérdőjelezhető meg, de egyes vélemények szerint az elbulvárosodás nem tett jót a TV2 eddigi értelmiségi imidzsének, sőt a kevés belpolitikai és gyakran csak a kormány döntéseiről hírt adó műsor hitelessége is veszélybe kerülhet. Erre utal a Policy Solutions legújabb kutatása is, amely szerint a Tények a legkiegyensúlyozatlanabb esti hírműsor, mivel belpolitikai híreiben – az MTV-t is megelőzve – 84 százalékban csak kormánypárti megszólalók kapnak helyet (bővebben ld. keretes anyagunkat). A csatorna egyébként januárban a Hír TV-től igazolt hírpolitikai tanácsadót Pindroch Ferenc személyében.
Az RTL Klub nem éli meg vereségként a nézettségi adatokat, sőt talán egy kicsit büszkék is rá. Kotroczó Róbert hírigazgató azt mondta: „Az RTL Híradó sosem fogja azt a stratégiát választani, amit a TV2, hogy a Tényekből Bűn-Tényeket csináltak: kocsmai verekedésekkel és egyéb brutális bűncselekményekkel, sok gyerekhalállal. A csatorna is azt várja a hírműsortól, hogy hiteles és átfogó képet adjon arról, mi történik egy nap Magyarországon. A Híradónk ezért teljes képet ad a politikai élet, a gazdaság híreiről, látlelet ad a szociális problémákról, vadásszuk a civil összefogásról szóló információkat, és sosem maradnak ki a kulturális eseményajánlók.”
Kotroczó úgy vélte, nekik sokkal nagyobb elismerés, hogy az RTL Híradójának nézői között nagyobb számban vannak tanulók, vállalkozók, vezető beosztásúak és kisgyermekes családok, és hogy a Policy Solutions kutatása szerint ők készítik a legkiegyensúlyozottabb hírműsort (hatvanszázalékos kormánypárti megszólalás).
Az AGB Nielsen februári kutatása szerint az RTL Híradójának valóban nagyobb a nézettsége a vállalkozók, vezető beosztásúak (36,9 – TV2 31,9 százalék) és a tanulók között (26,8 – TV2 20,1 százalék), de például a szellemi beosztottak körében ugyanannyian nézik a Tényeket is (29,2 százalék). A Tények ellenben nagy sikert arat a fizikai munkások (34,2 – RTL 32,6 százalék), a nyugdíjasok (38,7 – RTL 31,2 százalék) és az eltartottak (34,1 – RTL 30,2 százalék) körében.
Kotroczó szerint a hátrányuk alapvetően abból következik, hogy a TV2-n futó Árva angyal című mexikói sorozat nagyon népszerű a 18–49-es korosztályban, és a teljes lakosságot tekintve is. Míg a vele egy időben futó Neked való 14–16 százalékon futott a múlt héten, addig a TV2 sorozatát a reklámozóknak legfontosabb réteg 23–28 százaléka követte.
Az RTL Klub hírigazgatója szerint összességében az ő hírműsoraik sokkal sikeresebbek, mivel „a Fókusz megszégyenítő vereséget mér az Aktívra, és a Magellán is 95 százalékban kikap a Fókusz Plusztól”. Az AGB adatai szerint a Fókuszt idén februárban a 18–49 évesek korcsoportjában 35,7 százalék (közel 700 ezer ember) nézte, míg az Aktívot csak 18,9 százalék (370 ezer ember). A teljes népesség körében ez a tizenhat százalékos különbség tizenegy százaléknyira apad (RTL 31,7 – TV2 20,7).
A két kereskedelmi tévé péntek esti hírműsorát elemezve kiderül, hogy nem véletlenül ragadt rá a Bűn-Tények elnevezés a csatorna híradójára. Bár a Japánban történt földrengés mindkét adón vezető hír volt, de míg az RTL Klub tudományos magyarázatot adott a cunamira, és foglalkozott a földrengés lehetséges gazdasági következményeivel is (a teljes műsoridő felében), addig a TV2-n már azzal foglalkoztak, hogy a társadalombiztosítás fizeti az egy éve arcon lőtt bankrabló plasztikai műtétjét.
A Tényekben összesen nyolc, bulvár műfajba sorolható tudósítás hangzott el, közte olyan jelentőségű bűncselekményekkel, mint hogy a járdán gázolt el egy biciklis egy asszonyt, akinek eltört a keze. A harmincperces műsorban elszórva hét belföldi tudósítás volt, de fél percnél tovább csak a kilakoltatási moratórium hatásaival, a CET-tel és a nemzeti ünneppel foglalkoztak, de nem esett szó a sajtószabadságért tartandó újabb tüntetésről. Ugyanakkor a médiatörvényt elítélő EP-határozatot csak kormánypárti megszólaló által ismertették. A földrengés mellett még két külföldi eseményre futotta, az unió Líbiáról hozott határozata és a plágiummal vádolt német védelmi miniszter búcsúkoncertje szerepelt az összeállításban.
Ehhez képest az RTL Klub Híradója a 28 perces adás első 22 percét a földrengés mellett belpolitikai és külpolitikai híreknek szentelte. A hazai események tálalásánál figyelemre méltó, hogy két tüntetésről is hírt adtak (látássérültek, iskolabezárás), kimerítően foglalkoztak a Terrorelhárítási Központnak közbeszerzési eljárás nélkül adott nyolcszázmillió forinttal, a minisztériumi elbocsátásokkal és Ranschburg Jenő halálhírével is, ami a Tényekbe nem fért bele. A kevesebb, mint ötperces bulvár-összeállításban három hír volt, de egyikben sem adtak hírt erőszakos támadásról.
A Tények–Híradó-párbaj még nem ért véget, de hogy hosszú távon a TV2 vagy az RTL Klub receptje jön be jobban, az feltehetően csak a Való Világ4 vége után dől el.
A Policy Solutions március 4-én nyilvánosságra hozott kutatása szerint egyeduralkodók az esti hírműsorokban a Fidesz–KDNP politikusai. A független szakértői intézet egy héten át vizsgálta a hat legnagyobb országos tv-csatorna esti híradóit, amiből az derült ki, hogy a kiegyensúlyozottság fogalma – az RTL Klub kivételével – lényegében nem létezik az esti híradókban.
Megállapításaik szerint az RTL Klub Híradójában jelennek meg leginkább ebben a tekintetben az európai műsorszerkesztési elvek, a kormánypárti politikusok megszólalási aránya ugyanis 62 százalékos. A két közszolgálati adón és a TV2-n 80 százalék felett van ez az arány. A belpolitikai hírekhez a TV2-n 84 százalékban, az M1-en 83 százalékban, a Duna tv-n 82, a Hír tv-n 72 százalékban kormánypárti politikusok nyilatkozatait játsszák le. Az ATV-ben a Fidesz–KDNP jelentősen alul van reprezentálva (40 százalék).
A vizsgálatból az is kiderült, hogy a kormánynak vagy a Fidesznek kedvezőtlen hírek szinte teljesen hiányoznak az esti híradókból. Ezzel szemben az MSZP-hez kötődő megjelenések nagy többsége negatív tálalásban kerül a hírműsorokba. Az ATV kivételével minden csatornán a szocialista párthoz kötődik a legtöbb negatív hír. Pozitív kontextusban az ellenzéki pártot nem említették.
A Jobbikkal az ATV-n foglalkoznak a legnagyobb mértékben, az összes hír 8 százalékában. A megszólalásokat tekintve csak a Hír tv-n és a Duna tv-n tudtak megjelenni jobbikos politikusok, elhanyagolható mértékben. Az LMP szintén alig tud megjelenni az esti híradókban, a nyilatkozatok idejét vizsgálva az RTL Klubon jut a legtöbb időhöz. Mindkét kisebb ellenzéki párt számára előnyös, hogy a vizsgált műsorokban mindig pozitív vagy semleges kontextusban jelentek meg.