Az Országgyűlés kedden szavazott a szkíták Magyarországon honos népcsoporttá nyilvánítására irányuló kezdeményezésről. 147 képviselő 7 tartózkodás mellett úgy döntött, hogy elutasítja a javaslatot. Volt viszont egyetlen képviselő, aki támogatta azt. Megkérdeztük, hogy miért voksolt így.
A parlament több más törvénymódosítás mellett szerdán szavazott a szkíták Magyarországon honos népcsoporttá nyilvánítására irányuló kezdeményezésről is.
Hogyan került a képviselők elé ez a javaslat? Egy magánszemély nyújtott be kezdeményezést ebben a tárgyban, amelyet a Nemzeti Választási Bizottság 2023. június 6-án meghozott határozatával hitelesített. A döntés jogorvoslat hiányában 2023. június 21-én jogerőre emelkedett.
A kezdeményezést – az aláírásgyűjtésre nyitva álló határidőn belül – több mint ezer, magát a szkíta kisebbséghez tartozónak valló, a helyi önkormányzati képviselők és polgármesterek választásán szavazati joggal rendelkező magyar állampolgár támogatta aláírásával.
Az eljárás során a Nemzeti Választási Bizottság kikérte a Magyar Tudományos Akadémia elnökének állásfoglalását is, aki jelezte, az Akadémia álláspontja szerint a szkíta népcsoport honos népcsoporttá nyilvánításához szükséges törvényi feltételek nem állnak fenn.
A fentiekre tekintettel az Igazságügyi Bizottság – osztva a Magyar Tudományos Akadémia álláspontját – azt javasolta az Országgyűlésnek, hogy a szkíta népcsoport Magyarországon honos népcsoporttá nyilvánítására irányuló kezdeményezést ne támogassa.
A képviselők az Igazságügyi Bizottság javaslatával egyetértésben – 147 igen, 1 nem és 7 tartózkodás mellett – úgy határoztak, hogy nem nyilvánítják Magyarországon honos népcsoporttá a szkítákat.
Az egy kivétel, aki szavazatával szembement valamennyi jelenlévővel, Bencze János, a Jobbik – Konzervatívok képviselője volt. Az ellenzéki politikusnál érdeklődtünk a szavazata mögött meghúzódó érvekről. Bencze János lapunk kérdésére elmondta:
Abban az országban, ahol nindzsakormány van, ott elférnek a szkíták is.
A Jobbik képviselője megjegyezte, szavazatával politikai görbe tükröt kívánt mutatni.
Orbán Viktor novemberben, a Fidesz kongresszusán fogalmazott úgy, hogy „a mi kormányunk: nindzsakormány. A dobócsillagot jókor jó helyre kell hajítani, nincs második esély”. A miniszterelnök később egy videót is közzétett a „nindzsakormány” tagjairól.
Soltész Miklós, a Miniszterelnökség egyházi és nemzetiségi kapcsolatokért felelős államtitkára a parlament ülésén elárulta, először viccnek hitte a beadványt, amely szerinte szembemegy a józan ésszel.
A politikus hangsúlyozta, Magyarországon évszázadok óta 13 őshonos nemzetiség él, akiket az Alaptörvény a magyar politikai közösség részeinek és államalkotó tényezőknek nevez.
Soltész Miklós idézte Freund Tamás, az MTA elnökének állásfoglalását, mely szerint „nem állnak fenn sem a fizikai, sem pedig a törvényes feltételei annak, hogy a több mint két évezrede a történelem színpadáról eltűnt szkítákat – mely megnevezés gyűjtőfogalomként több egykori népcsoport etnikumát, nyelvét és kultúráját öleli fel – ma is élő, saját hagyományait és nyelvét őrző honos nemzetiségként lehessen elismerni Magyarországon”.
Az államtitkár megjegyezte, felül kéne vizsgálni a szabályozást, amely alapján, ha ezer ember valamilyen kisebbséghez tartozónak vallja magát, akkor az Országgyűlésnek foglalkozni kell a honos nemzetiséggé válási törekvésükkel.
(Borítókép: Orbán Viktor miniszterelnök felszólal az Országgyűlés plenáris ülésén 2023. december 13-án. Fotó: Koszticsák Szilárd / MTI)