![](https://indexadhu.hit.gemius.pl/redot.gif?id=nSCbubuYpDWJZLZs0TssLrbt33Lk5kbipuiZrkg89G3.g7/stparam=skrjjshgja/fastid=eeorncrnbsilkneetelidigetojp/nc=0)
![GettyImages-1023851276](https://kep.index.hu/1/0/2134/21346/213468/21346852_2a5ab4c6f19572dab044305c5dbc783f_wm.jpg)
További Ma Is Tanultam Valamit cikkek
-
Digitális heroin is lehet, de ki tanítja meg a fiataloknak, mire valók a mobileszközök?
- Kifogyunk-e valaha a sebességből, vagy örökké gyorsulunk tovább?
- Csányi Vilmos: Nem kell meglepődni, hogy mindent elönt a gorombaság
- Finomabbnak érezzük a drágább borokat, pedig nem kellene
- Vedelték a Szajnában úszók az olimpián, de tényleg fertőtlenít a kóla?
Mindenki, akinek valaha volt kutyája, ismeri a jelenséget: az eb, ami (elnézést: aki!) szárazon semleges kutyaillatú, amint víz éri, szörnyű szagokat kezd árasztani magából. Teljesen mindegy, hogy az eső, egy folyó vagy tó vize, esetleg a kádban a zuhany a víz forrása, a hatás garantált. A kutya nem büdös, a víz nem büdös, a vizes kutya mégis büdös. Vajon miért lehet ez?
(Oké, itt fussunk le egy kötelező kört. Az, hogy mi a büdös, és mi nem, általában egyéni elbírálás kérdése, mindenki más illatokat szeret és tart kellemetlennek. Engem például a főtt kukorica szagával lehet kikergetni a világból, más meg pont hogy ellenállhatatlanul étvágygerjesztőnek találja. Az ázott kutya szagára most azért hivatkozunk büdösként, mert egyrészt tény, hogy nagyon intenzív, másrészt az emberek nagyon nagy többsége inkább taszítónak érzi, mint kellemesnek.)
Amikor ránézünk egy kutyára, egy élőlényt látunk, pedig valójában rengeteg van ott: az eb szőrében baktériumok, (élesztő)gombák, különféle mikrobák milliói tenyésznek. Ez mindennapos dolog az élővilágban, az ön emésztőrendszerében is milliárdos baktériumflóra lakik, és ez így is van jól, egy csomó hasznos dolgot végeznek a szervezet számára. Ahogyan a kutya bundájában éldegélő mikroorganizmusok is. Csakhogy, a jól nevelt kutyákkal ellentétben, ezek a mikrobák egyáltalán nem szobatiszták, és az emésztésük végeredményét jobb híján otthagyják a szőrszálak között. És itt jön a képbe az ázottkutya-szag előállításához elengedhetetlen víz.
A víz a mikroorganizmusok végtermékeit feloldja, aztán párolgásba kezd, és így kijut a szőrből a levegőbe, onnan meg az orrunkba, ahol mi megérezzük a szagukat. A Compound Interest felsorol egy csomó vegyületet, ami ilyenkor képződik, és illatanyagnak számít, a legfontosabbak:
- a benzaldehid
- a fenil-acetaldehid
- az acetaldehid
- a fenol
- a 2-metil-butanál
- a para-krezol
- a dimetil-triszulfid
- és még sokan mások
Érdekes módon ezek egyenként egyáltalán nem büdösek, a benzaldehid szaga például a mandulára emlékeztet, a fenil-acetaldehid pedig egyenesen virág- vagy mézillatú. Együtt azonban kimondottan kellemetlen szagú elegyet alkotnak. (Hasonlóképpen a világ legbüdösebb gyümölcsének tartott duriánhoz, ami szintén egyenként ártatlan illatanyagokból kever brutális bűzkoktélt.)
Az ázott kutya szaga tehát valójában mikrobák székletének vizes elegye. Nem túl kellemes elképzelés, de hát a trópusi tengerpartok csodálatos fehér homokja meg konkrétan a papagájhal ürüléke, és azt nem csak szagoljuk, hanem még bele is fekszünk és jól érezzük magunkat tőle.
(Borítókép: Jens Schlueter / Getty Images Hungary)
![](https://indexadhu.hit.gemius.pl/redot.gif?id=nSCbubuYpDWJZLZs0TssLrbt33Lk5kbipuiZrkg89G3.g7/stparam=skrjjshgja/fastid=eeorncrnbsilkneetelidigetojp/nc=0)