![Térkép](http://kep.cdn.index.hu/1/0/993/9931/99314/9931497_292001_c2803b07d257cc9ed8fc1ee11de45ccb_wm.jpg)
Egyre veszélyesebb a tengeri út, tegnap mégis több mint 3000 szír és afgán menekült érkezett öt óra alatt Leszbosz szigetére a felfújható csónakokon. Voltak akiknek elromlott a motorja és már csak a csodában bíztak.
Újabb vitát okozott Szerbia és Horvátország között, hogy Zágráb hétfőn lezárta a Szerbia és Horvátország közötti legforgalmasabb határátkelőhelyet a bejövő teherforgalom előtt: Aleksandar Vucic szerb miniszterelnök a határ megnyitását kéri, míg Ranko Ostojic horvát belügyminiszter azt mondta, hogy a határ zárva marad mindaddig, amíg Szerbia nem változtat menekültügyi politikáján.
Szerbiát és Horvátországot nyolc átkelőhely köti össze, hetet már pénteken lezártak, és a teljes forgalmat a Belgrádot Zágrábbal összekötő E70-es úton fekvő, Batrovci-Bajakovo átkelőhöz irányították, hétfő éjféltől viszont ezt is lezárják. A szerb kormányfő szerint a teherforgalom leállítása nagyon komoly lépés, és ha Horvátország nem nyitja meg hamarosan a határt, akkor Szerbia akár ellenlépéseket is foganatosít majd, kénytelen lesz jogi útra terelni az ügyet. (MTI)
Szlovénia az Európai Unió és egyes országok segítségére számít a migrációs válság megoldásában, mondta Miro Cerar szlovén kormányfő. Azt mondta, nem nyitnak folyosót a menekülteknek. Szerinte a válság megmutatta, hogy kellően megfelelő volt a szlovén határellenőrzési rendszer és a menekültek nyilvántartása. Azt mondta, hogy a migránsok ilyen erős áradata mellett nem sikerül mindenkit feltartóztatni, ugyanakkor fontos ellenőrizni és irányítani a menekültek folyamát, viszont elismerte, hogy egyes helyeken a menekülteknek sikerült törvénytelenül átlépni a határon.
„Abban az esetben, ha a helyzet rosszabbra fordul, Szlovénia pótlólagos pénzekre számít, mert saját forrásaink nem tartanak ki sokáig". A miniszterelnök szerint fontos lenne, hogy a válság rendezéséhez az EU a saját külső határain oldja meg a problémát, nyújtson segítséget a tranzitországoknak, egyben azoknak az országoknak is, ahonnan eljönnek a menekültek. (MTI)
Benkő Tibor vezérezredes, a Honvéd Vezérkar főnöke hosszasan magyarázott a köztévének egy térkép előtt, melyről nem tudtuk eldönteni, hogy vajon titkos műveleteket árul el, vagy csak egyszerű díszlet? Itt megnézheti a képet, utána meg szavazhat:
Mert a Horvátországból regisztráció nélkül ránk zúdított menekült-tömeget a magyarok is sokszor regisztráció nélkül zúdítják tovább az osztrákoknak. A kormányszóvivő megmagyarázta, miért:
Nem hajlandók együttműködni, erőszakkal meg senkit nem lehet regisztrálni.
És mivel már a horvát határon is egyértelmű a magyar hatóságok számára, hogy itt semmilyen okmányt nem tudnak kicsikarni, ezért inkább gyorsan továbbadnak rajtuk. Viszont az osztrák határon is ugyanez a helyzet áll elő: az osztrák rendőrök sem tudják, kiket is engednek tovább Németország felé. (RTL Híradó)
A DK parlament körüli élőláncának végére egy maroknyi ellentüntető is felvonult, akik többek között Gyurcsány, takarodj!-ozni kezdtek. A rendőrök beálltak közéjük, és a DK-sok élőlánca közé.
Tíz busszal 5-800 menekült érkezett Horvátországból Barcsra, jelentette az M1 tudósítója. Innen előbb az ideiglenes pihenőhelyhez kísérik őket, majd a vasútállomásra, ahonnan Hegyeshalom felé viszik tovább őket. Barcson egész nap várták a menekülteket, miután vasárnap éjjel két csoport, összesen ezer ember érkezett. A rendőrök elkísérték őket a vasútállomásra, ahonnan vonattal vitték őket a nyugati határ mellett felállított gyűjtőpontokra.
Tüntetést tartottak közel százan a római magyar nagykövetség épületének közelében a magyar kormány bevándorlási politikája ellen. Egyebek emellett olyan jelmondatok jelentek meg a tüntetők transzparensein, hogy
Magyarok, a múltban ti is menekültek voltatok!,
Maradjunk emberségesek!,
Senki sem maga választotta, hogy menekült legyen!,
Elsők az emberek, azután a határok!
A békés demonstrációt a Baloldal Környezet Szabadság (Sel) nevű olasz baloldali parlamenti ellenzéki párt szervezte az úgynevezett Mezítlábasok civil mozgalmával, amely szeptember 11-én az EU bevándorlási politikája ellen is országos megmozdulást tartott. A magyar nagykövetségnél rendezett tüntetéshez csatlakozott többek között az Amnesty International (AI), az Emergency, valamint az Orvosok Határok Nélkül olasz szervezete is. A rómaival egy időben tüntetést tartottak a milánói magyar főkonzulátusnál is hetven résztvevővel. (MTI)
A DK élőláncán jelent meg egy ellentüntető:
Változatlanul másként képzeli el a menekültválság megoldását a négy visegrádi ország, illetve az Európai Unió nyugati tagállamai. „Úgy látom, hogy az EU előtt álló kihívások tekintetében továbbra is más sorrendben szeretnénk megadni a válaszokat" – mondta Szijjártó Péter külgazdasági és külügyminiszter a V4-ek, valamint Lettország és az EU soros elnöki tisztségét ellátó Luxemburg külügyminisztereinek prágai tanácskozása után.
A magyar külügyminiszter szerint a prágai találkozón a V4-ek egyetértettek abban, hogy ha az EU nem tudja visszaszerezni a schengeni határok feletti ellenőrzést és nem tudja biztosítani a schengeni határok őrzését, a migrációs probléma okozta kihívást nem tudja kezelni. Az EU elnöksége kedden nem ezt, hanem a kvótarendszert helyezi a prioritási lista élére, mondta.
„A visegrádiak közös álláspontra törekednek, mert meggyőződésük, hogy az Európai Uniónak határozott, közös akcióra van szüksége" – mondta Lubomír Zaorálek, a vendéglátó cseh külügyminiszter. „Mai tárgyalásaink célja nem volt az, hogy megoldást találjunk. A különböző lehetőségeket elemeztük" – mondta Jean Asselborn luxemburgi külügyminiszter, aki szerint az Európai Unió tagállamainak keddi belügyminiszteri találkozója lesz a döntő. (MTI)
Tüntetett a DK a parlamentnél:
A német fuvarozók azzal számolnak, hogy a több országban bevezetett határellenőrzés miatt jelentősen növekednek a költségeik. A fuvarköltségek emelkedését a szállítmányozók kénytelenek lesznek áthárítani a megrendelőkre, mondta a DSLV szakmai szövetség szóvivője. A várakozási idő meghosszabbodása miatt már az osztrák fuvarozók is panaszkodtak, és többek között a gépkocsivezetők kötelező pihenő idejére vonatkozó szabályok lazítását követelték. (MTI)
Európa azért született, hogy ledöntse a falakat, nem azért, hogy építse őket, a magyar „fal" pedig Olaszországra is tartozik, mondta Matteo Renzi olasz miniszterelnök. Ha ugyanis Magyarország irányában feltartóztatják a migrációt, „Olaszországnak kell megtalálnia a módját, miként adhat választ a szabadságra vágyó menekülőknek". Matteo Renzi az olasz író Italo Calvinót idézve hangsúlyozta, hogy a falak építésekor mindig arra is kell gondolni, amit az ember a falon kívül hagy. (MTI)
A román belügyminisztérium szigorítaná az embercsempészek ellen kiróható szankciókat. A minisztérium törvénymódosító indítványa szerint az embercsempészeten tetten ért személyek ellen legkevesebb öt év börtönbüntetést kellene kiszabni az eddigi három év helyett. A felső határ elérheti a 12 évet a jelenlegi 10 év helyett, amennyiben az embercsempész embertelenül bánik a menekülttel. (MTI)
Megkezdődött a Demokratikus Koalíció tüntetése a parlament előtt, a kormány menekültcsomagja ellen élőlánccal tiltakoznak a DK-sok, pont körbeérik az épületet. Vannak pártzászlók, és több tábla is
Menekült nem ellenség,
Orbán ≠ Hungary
feliratokkal.
A helyszínen természetesen itt vannak a DK-s politikusok is. Gyurcsány Ferenc sajtótájékoztatót is tartott, amelyett egy ellentüntető zavart meg, hangosan lehazaárulózva Gyurcsányt. Erre a felbőszült DK-sok közül néhányan leteperték. A kisebb dulakodás után az ellentüntető továbbállt.
A horvát belügyminiszter korábban azt mondta, nem fognak ujjlenyomatot venni a menekültektől a regisztrációhoz. Az M1 szerint azokat, akik nem rendelkeznek személyes okmányokkal, lefotózzák, akiknek van valamilyen igazolványuk, átírják a nevét egy papírra, majd aláíratják velük. A hatóságok azt mondják a migránsoknak, hogy ezzel a papírral elhagyhatják az országot. A menekültek közül többen is sérelmezték, hogy a horvát hatóságok állítólag szétszakítják a családokat, előreküldik a nőket és a gyerekeket.
Megérkezett a Szegedi Törvényszék hétfői összefoglalója a nap migránsügyeiről. Ma 12 büntetőügyben tartottak gyorsított tárgyalást határzár tiltott átlépése miatt. Mindenki bűnösnek bizonyult, mindenki büntetése kiutasítás lett Magyarország területéről. 9 vádlottat 1 évre, 3-at 2 évre utasítottak ki. Senki nem fellebbezett, mindegyik ítélet jogerős. Senki nem kérte, hogy az ítéletet megkapja írásban lefordítva.
A hétfői vádlottak közt 8 férfi és 4 nő volt. 3-an afgánnak, 4-en szírnek, 2-en albánnak vallották magukat, és volt még köztük 1 bangladesi, 1 algériai és 1 pakisztáni állampolgár.
Majdnem hétezer menedékkérő érkezett a múlt hét végén a dél-németországi Bajorországba, harmadannyian, mint a szeptember 13-án bevezetett határőrizet előtt, közölte a német szövetségi rendőrség. Az átmeneti táborok befogadóképességét kimerítő emberáradat láttán Németország úgy döntött, hogy visszaállítja az ellenőrzést a határán. Az osztrák és német hatóságok közötti megállapodás értelmében napi öt különvonatot indítanak a menetrend szerinti járatokon kívül. Hétfőn összesen négy különvonat indítását tervezték, amelyekkel 5000-6000 menekültet szállítanak Ausztriából Németországba. (MTI)
Adorján Richárd, az NGM költségvetésért felelős helyettes államtitkára egy háttérbeszélgetésen elmondta, hogy költségvetést azért is módosítani kell, mert a kormány még 60 milliárdot akar fordítani a menekültügyre, amihez ennyivel emelni kell a rendkívüli kormányzati intézkedések tartalékát.
Egy újabb, 1500 tagú menekültcsoportot indítottak el Zákányból a nyugati határnál kialakított gyűjtőpontokhoz, Szentgotthárdra és Vámosszabadiba, mondta az M1 tudósítója. A most érkezettek között sok volt a családos, a kisgyermekkel, esetenként pár hónapos babával érkező ember. A vonatnál segélyszervezetek is várták őket.
Zala megyében, a magyar-horvát határszakaszon is előkészítik drótakadály telepítését, bár a Mura folyó mint határ jelentős hosszúságban természetes védelmet is ad a migránsok ellen, mondta Rigó Csaba Zala megyei kormánymegbízott. Zalában 42 kilométer hosszú a magyar-horvát határ, ebből 24 kilométert tesz ki a Mura. Letenyén, ahol vasárnap reggeltől hétfő délutánig alig néhány illegális migráns érkezett Horvátország felől, most már helikopterrel és honvédségi drónnal a levegőből is felügyelik a horvát határszakaszt. (MTI)
Azt szeretnék, hogy Székely László azonnal kezdeményezze a menekültügyi törvénymódosítások normakontrollját az Alkotmánybíróságnál. Az Amnesty Internetional jogvédő szervezet oldalán közzétették az alapvető jogok biztosának címzett levelet, amelyhez aláíróként csatlakozni lehet. A levél a módosításokkal kapcsolatban már megfogalmazott kritikák során folytatja, az Amnesty szerint is a Btk. és a menedékjogi törvény módosításai "drasztikusan csökkentik a menekültek és menedékkérők hozzáférését egy megfelelő és hatékony, egyéni elbíráláson alapuló menekültügyi eljáráshoz és a nemzetközi védelemhez", ezért Magyarország megsérti a nemzetközi kötelezettségeit, köztük a Genfi Egyezményt is.
Az ombudsmant korábban az Eötvös Károly Intézet keményen bírálta, tétlenséggel vádolta a menekültek ügyében. Székely László közleményt adott ki arról, hogy válsághelyzetben a humanitárius szempontok kell elsők legyenek, ő "a hatáskörének megfelelően vizsgálja a kérdés egyes konkrét fejleményeit, illetve személyesen is tájékozódott a körülményekről", illetve „folyamatosan nyomon követi a humanitárius válsághelyzet kezelésével kapcsolatos intézkedéseket".
A migrációs válságban a menekültelosztási kvóták aligha hoznak megoldást, az európai uniós tagságra pályázó Szerbia pedig nem egyezik bele, hogy falakkal elkülönítsék - jelentette ki Ivica Dacic szerb külügyminiszter hétfőn Varsóban, az Európai Biztonsági és Együttműködési Szervezet (EBESZ) emberi jogi konferenciájának megnyitó ülése utáni sajtóértekezleten. "Szerbia a menekültügyi kérdésben az európai megoldás része, nem pedig áldozata akar lenni. (...) Nem egyezünk bele, hogy Szerbiát kerítéssel különítsék el, ha kell, ellenlépésekhez folyamodunk" - jelentette ki Dacic. (MTI)
Módosította a honvédelmi és a rendőrségi törvényt a parlament, ami azt jelenti, hogy a katonák bevethetőek a határon a mostani menekültügyi válsághelyzetben. A kormánypárti menekültügyi csomag kétharmados részeit nemcsak a Fidesz és a KDNP képviselői szavazták meg, hanem a Jobbik is. Az MSZP a korábbi éles kritikái ellenére tartózkodott. az LMP, az Együtt és a DKképviselői nemmel szavaztak.
Na jó, igazából a horvát belügyminisztérium azt írja, hogy 13:30-ig majdnem 29,900-an de az már több órája volt, úgyhogy a cím valószínűleg már megállja a helyét azóta. Ez a szám a horvát menekültválság kitörése, azaz szeptember 16-a óta értendő.
Szijjártó Péter külgazdasági és külügyminiszter a román kormányfő nyilatkozatára reagálva Európa szégyenének nevezte, hogy egy bűnvádi eljárás alá vont miniszterelnök "folyamatosan, hazug módon rágalmaz egy szomszédos országot".
A román kormányfő nem sokkal korábban hétfőn arról beszélt: Magyarországnak a menekültkérdésben tanúsított magatartása Európa-ellenes és szégyen Európa számára.
Ezek egyszerűen nem tudják abbahagyni! (MTI)
Ábrándokat kerget az Európai Unió, ha azt gondolja, hogy a kötelező kvótarendszer megoldhatja a migrációs válságot - mondta Szijjártó Péter külgazdasági és külügyminiszter hétfőn Prágában az MTI tudósítójának. Szijjártó Prágában a V4-ek külügyminisztereinek migrációs válsággal foglalkozó délután kezdődött rendkívüli találkozóján vesz részt. Szerinte "az igazi megoldás az lenne, ha az EU visszaszerezné az ellenőrzést saját határai felett, ha az EU ismét képes lenne megvédeni saját határait". (MTI)
Lengyelország kész több menekültet befogadni annál, mint amennyit az Európai Bizottság által javasolt kötelező kvótarendszer előírna, az Európai Uniónak azonban jobban kellene védenie a határait, és garantálnia kellene állampolgárai biztonságát - közölte a lengyel külügyminiszter a hétfőn több európai napilapban is közzétett írásában. Grzegorz Schetyna az egyebek mellett a lengyel Gazeta Wyborcza és a német Frankfurter Allgemeine Zeitung című lapban megjelent írásában azt mondja, jobban kellene védeni az Európai Unió külső határait a káosz fokozódásának és a határok lezárásának megelőzése érdekében. Az uniónak erősítenie kellene az együttműködését a szomszédos országokkal, továbbá fogadóközpontokat kellene felállítania az érkezők személyazonosságának ellenőrzésére, biztonsági átvilágítására, valamint a gazdasági bevándorlók és a menekültek elkülönítésére. (MTI)
Időszakos menekültstátus alkalmazását szorgalmazza az Osztrák Néppárt (ÖVP), a kormánykoalíció kisebbik pártja hétfőn mutatta be javaslatát Bécsben. Az ÖVP által összeállított tervezet szerint
Johanna Mikl-Leitner belügyminiszter szerint korábban előfordult már hasonló gyakorlat, azonban most kötelező érvényűvé tennék ezt az eljárást. Reinhold Mitterlehner alkancellár szerint
meg kell akadályozni, hogy az emberek "étlapról" válasszák ki Európában, hol akarnak menekültkérelmet benyújtani.
A néppárti politikus szerint különbséget kell tenni a gazdasági menekültek és a valóban nehéz helyzetben levők között. (MTI)
Közösen szólal fel október 7-én az Európai Parlamentben (EP) Angela Merkel német kancellár és Francois Hollande francia elnök - közölte hétfőn az EP elnöke, Martin Schulz azt MTI szerint. Legutóbb francia elnök és német kancellár Francois Miterrand és Helmut Kohl személyében szólalt fel együtt az EP-ben 1989-ben. Schulz szerint, aki a két politikust meghívta, "Ez történelmi jelentőségű nehéz időkhöz illő történelmi látogatás". (MTI)
A magyar határzár óta Szerbia Horvátországba pakolja át a menekülteket, Horvátország pedig Szlovéniába és Magyarországra. Csak ma délig 2500-an lépték át a szerb-horvát határt, ilyen egy átlagos hétfő délelőtt: